Порядок оцінювання навчальної діяльності студентів денної та заочної форми навчання з дисципліни
«ТЕХНОЛОГІя ЛІкарських косметичних засобів»

Форма підсумкового контролю успішності навчання – диференційний залік.
Форми контролю практики студентів
В університеті використовуються різні форми контролю занять з певної навчальної дисципліни (усна, письмова, комбінована, тестування, практичні навички тощо). Результати академічної успішності студентів виставляються у вигляді оцінки за національною шкалою, 200-бальною та шкалою ЄКТС й мають стандартизовані узагальнені критерії оцінювання знань.

Поточний контроль з дисципліни 
Поточний контроль проводиться викладачами під час аудиторних занять. Основне завдання поточного контролю – перевірка рівня підготовки студентів до виконання конкретного завдання. 
Основна мета поточного контролю – забезпечення зворотного зв’язку між викладачами та студентами у процесі навчання, забезпечення управління навчальною мотивацією студентів.
 Інформація, отримана при поточному контролі, використовується як викладачем для коригування методів і засобів навчання, так і студентами для планування самостійної роботи.
Методи і засоби контролю: усне опитування; ситуаційні завдання, тести; практичні завдання. Це дає змогу контролювати не лише знання, а й вербальні здібності, сприяє виправленню мовленнєвих помилок; відтворення матеріалу сприяє кращому його запам’ятовуванню, активному використанню наукових понять, що неможливо без достатнього застосування їх у мовленні. При оцінюванні засвоєння теми враховують теоретичну підготовку та практичну роботу студента. Контроль в усіх випадках дає змогу студенту перевірити свою роботу і внести корекцію до оволодіння навчальним матеріалом та набутими практичними навичками.

Критерії оцінки знань студентів за поточну діяльність:
Результати академічної успішності студентів виставляються у вигляді оцінки за національною шкалою, 200-бальною та шкалою ЄКТС й мають стандартизовані узагальнені критерії оцінювання знань:
національна шкала:
– оцінка «відмінно» виставляється студенту, який систематично працював протягом семестру, показав під час екзамену різнобічні і глибокі знання програмного матері-алу , вміє успішно виконувати завдання, які передбачені програмою, засвоїв зміст основної та додаткової літератури, усвідомив взаємозв’язок окремих розділів дисципліни, їхнє значення для майбутньої професії, виявив творчі здібності у розумінні та використанні навчально-програмного матеріалу, проявив здатність до самостійного оновлення і поповнення знань; рівень компетентності – високий (творчий);
– оцінка «добре» виставляється студенту, який виявив повне знання навчально-програмного матеріалу, успішно виконує передбачені програмою завдання, засвоїв основну літературу, що рекомендована програмою, показав достатній рівень знань з дисципліни і здатний до їх самостійного оновлення та поновлення у ході подаль-шого навчання та професійної діяльності; рівень компетентності – достатній (конструктивно-варіативний);
– оцінка «задовільно» виставляється студенту, який виявив знання основного навчально-програмного матеріалу в обсязі, необхідному для подальшого навчання та наступної роботи за професією, справляється з виконанням завдань, передба-чених програмою, допустив окремі помилки у відповідях на іспиті і при виконанні іспитових завдань, але володіє необхідними знаннями для подолання допущених помилок під керівництвом науково-педагогічного працівника; рівень компетентності – середній(репродуктивний);
– оцінка «незадовільно» виставляється студенту, який не виявив достатніх знань основного навчально-програмного матеріалу, допустив принципові помилки у виконанні передбачених програмою завдань, не може без допомоги викладача використати знання при подальшому навчанні, не спромігся оволодіти навичками самостійної роботи; рівень компетентності –низький (рецептивно-продуктивний).
Диференційований залік – це вид підсумкового контролю, при якому засвоєння студентом навчального матеріалу з дисципліни оцінюється на підставі результатів поточного контролю (поточного опитування, виконання індивідуальних завдань та певних видів робіт на практичних, семінарських або лабораторних заняттях, тестування) протягом вивчення дисципліни.
Диференційний залік, як правило, проводить завідувач кафедр, професор кафедри, або викладач кафедри на останньому занятті з дисципліни шляхом співбесіди зі студентом чи прийняття практичних навичок.
Підсумковий контроль у формі заліків оцінюється за двобальною шкалою:
– оцінка «зараховано» виставляється студенту, який виконав навчальний план дисципліни, не має академічної заборгованості; рівень компетентності – високий (творчий);
– оцінка «не зараховано» виставляється студенту, який не виконав навчальний план дисципліни, має академічну заборгованість (середній бал нижче ніж 3,0 та/або пропуски занять); рівень компетентності – низький (рецептивно-продуктивний).
Критерії оцінки знань студентів під час підсумкового контролю
Багатобальна шкала характеризує фактичну успішність кожного студента із засвоєння навчальної дисципліни. Конвертація традиційної оцінки з дисципліни в 200-бальну виконується інформаційно-обчислювальним центром університету програмою «Контингент» за формулою:
середній бал успішності (поточної / з дисципліни) х 40
національна оцінка	бали	
«5»	185-200	
«4»	151-184	
«3»	120-150	
За рейтинговою шкалою ЕСTS оцінюються досягнення студентів з дисципліни, які навчаються на одному курсі однієї спеціальності, відповідно до отриманих ними балів, шляхом ранжування, а саме: Оцінка ECTS Статистичний показник
«А» найкращі 10 % студентів
«В» наступні 25 % студентів
«С» наступні 30 % студентів
«D» наступні 25 % студентів
«E» останні 10 % студентів
Шкала ECTS встановлює належність студента до групи кращих чи гірших серед референтної групи однокурсників (факультет, спеціальність)тобто його рейтинг. При конвертації з багатобальної шкали, як правило, межі оцінок «A», «B», «C», «D», «E» не співпадають з межами оцінок «5», «4», «3» за традиційною шкалою. 
Оцінка «А» за шкалою ECTS не може дорівнювати оцінці «відмінно», а оцінка «В» – оцінці «добре» тощо.
Студенти, які одержали оцінки «Fх» та «F» («2») не вносяться до списку студентів, що ранжуються. Такі студенти після перескладання автоматично отримують бал «E». Оцінка «Fх» виставляється студентам, які набрали мінімальну кількість балів за поточну навчальну діяльність, але яким не зарахований підсумковий контроль. Оцінка «F» виставляється студентам, які відвідали усі аудиторні заняття з дисципліни, але не набрали середнього балу (3,00) за поточну навчальну діяльність і не допущені до підсумкового контролю.
Критерії оцінювання поточної успішності студентів повинні бути відображені кафедрами у робочих програмах з дисциплін із зазначенням чіткої структури отримання студентом на занятті оцінки.